Jaunųjų mokslininkų konferencija „Ekonomika ir vadyba“
Spalio 20, 2026 Konferencija vyks lietuvių ir anglų kalbomis.
Autorių teisės © 2021 Autorius (-iai). Leidėjas: Vilniaus Gedimino technikos universitetas. Šis yra atviros prieigos straipsnis, platinamas pagal Creative Commons Priskyrimo licencijos (https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/) sąlygas, kurios leidžia neribotą naudojimą, platinimą ir atgaminimą bet kokioje laikmenoje, su sąlyga, kad originalus autorius ir šaltinis yra tinkamai nurodyti.
Prekybos internetu paslaugų teikimo tendencijos
Straipsnyje yra nagrinėjamos prekybos internetu paslaugų teikimo tendencijos. Patyrusi stiprų augimo šuolį koronaviruso pandemijos metu internetinė prekyba tapo viena iš sparčiausiai augančių pramonės šakų. Norint pradėti sėkmingai teikti paslaugas internetu yra labai svarbu analizuoti rinką, kurioje ir bus prekiaujama. Kertinė rinkos da lis yra klientai. Analizuojant jų norus, būdo bruožus, poreikius, nustatant lytį ar metus galima ne tik įvertinti tikslinę auditoriją, tačiau ir į tai atsižvelgus siūlyti prekes ir paslaugas, prognozuoti įmonės pardavimų ateitį. Yra manoma, jog būtent amžius labiausiai nulemia tikėtiną apsipirkinėjimą internetu. Straipsnio tikslas – nustatyti įvairių Lietuvos gyventojų amžiaus grupių pirkimą internetu. Taikant mokslinės literatūros ir statistikos duomenų analizės metodus bei naudojantis statistinių duomenų analizavimo variantų prioritetų nustatymo metodu TOPSIS yra atliktas Lietuvos gyventojų, perkančių prekes ir paslaugas internetu, tyrimas. Atsižvelgus į penkių metų statistinius duomenis buvo ištirta, koks yra elektroninio apsipirkinėjimo pasiskirstymas tarp įvairių vartotojų amžiaus grupių, nustatyta, kad 25–34 metų grupėje pirkimas internetu yra paplitęs labiausiai, o 65–74 – mažiausiai.
Copyright (c) 2023 Autorius (-iai). Leidėjas: Vilniaus Gedimino technikos universitetas. https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Daugiakriterių metodų taikymas kriptovaliutų atrankai sudarant portfelį
Kriptovaliutų rinkos vertė 2022 m. pabaigoje siekė 800 mlrd. JAV dolerių. Rinkai sparčiai augant ir bręstant, susidomėjimas investicijomis į kriptovaliutas padidėjo ne tik tarp privačių investuotojų, bet ir bankų, pensijų fondų ir kitų institucijų. Investavimas į kriptovaliutas yra susijęs ne tik su didele tikėtina grąža, tačiau ir itin aukšta rizika. Kaip ir akcijų rinkoje, taip ir kriptovaliutų rinkoje investuotojai susiduria su investicijų atrankos problema sudarant portfelį. Šio mokslinio straipsnio pagrindinis tikslas yra nustatyti, kurios kriptovaliutos yra patraukliausios investuotojui ir turėtų būti įtrauktos į investicinį portfelį. Darbe analizuojamos 10 didžiausių kriptovaliutų pagal rinkos kapitalizaciją atsižvelgiant į 5 pasirinktus kriterijus. Daugiakriteriai metodai leidžia kompleksiškai įvertinti ir atrinkti potencialiai investuotojui patraukliausias kriptovaliutas. Šiame tyrime taikomi daugiakriteriai vertinimo metodai – SAW, TOPSIS ir EDAS. Gauti rezultatai rodo, kad tinkamiausios kriptovaliutos investicijoms yra Bitcoin ir Ethereum. Šiame tyrime pateikiamas metodas gali būti pritaikomas praktikoje vykdant kriptovaliutų atranką.
Finansinių technologijų įtakos komercinių bankų finansiniams veiklos rezultatams tyrimas
Tyrime yra bandoma įvertinti finansinių technologijų įtaką komercinių bankų finansiniams veiklos rezultatams. Straipsnyje yra analizuojama mokslinė literatūra, pateikiamos jau atliktų panašios tematikos tyrimų įžvalgos ir metodika. Finansinės technologijos padeda ir skatina komercinius bankus prisitaikyti prie vis kintančių vartotojų poreikių, tačiau suteikia visas galimybes naujų, finansinių technologijų, įmonių atėjimui į rinką. Taigi, straipsnyje, taikant koreliacijos ir regresijos metodus, yra vertinama finansinių technologijų įtaka komerciniams bankams iš dviejų perspektyvų: komercinių bankų veikloje naudojamos ir taikomos technologijos daro teigiamą įtaką, o finansinių technologijų įmonės daro neigiamą įtaką komercinių bankų finansiniams veiklos rezultatams. Tyrimas atliekamas naudojant bankų finansinius duomenis: pelno (nuostolių), turto grąžos (ROA), nuosavo kapitalo grąžos (ROE) rodiklius bei statistinius duomenis, kurie apima: finansinių technologijų skaičių šalyje, skaitmeninių prekybos, skaitmeninių perlaidų bei mobiliųjų POS mokėjimų transakcijų vertę. Straipsnyje pateikiama informacija yra naudinga finansines paslaugas teikiančioms įmonėms bei akademinei visuomenei.
Organizacinių pokyčių valdymo sėkmės veiksnių svarbos vertinimas
Organizacijos ir darbuotojai nuolat susiduria ir turi prisitaikyti prie aplinkos, darbo sąlygų, technologinių pokyčių, dėl to organizacinių pokyčių valdymas tampa aktualia tema. Organizaciniai pokyčiai apima sudėtingus, dau gybę skirtingų organizacijos lygių siekiančius procesus, todėl ne visuomet būna sėkmingi. Siekiant sėkmingo organiza cinių pokyčių įgyvendinimo verta atsižvelgti į teorinius ir praktinius organizacinių pokyčių valdymo modelių siūlomus veiksnius, taip pat į darbuotojų įsipareigojimo keistis reiškinį, kuris yra ypač svarbus sėkmingam organizacinio pokyčio įgyvendinimui. Šiame straipsnyje nagrinėjamos organizacinių pokyčių ir darbuotojų įsipareigojimo keistis sampratos. Apžvelgiami organizacinių pokyčių valdymo modeliai ir išskiriami organizacinių pokyčių valdymo sėkmės veiksniai. Atliekama ekspertų – darbuotojų ir vadovų – anketinė apklausa, siekiant išgryninti svarbiausius organizacinių pokyčių valdymo sėkmės veiksnius darbuotojų įsipareigojimui keistis ir organizacinio pokyčio sėkmei. Tyrimo rezultatai rodo, kad tiek darbuotojai, tiek vadovai kaip svarbiausius vertina šiuos organizacinių pokyčių valdymo sėkmės veiksnius: pa sidalintas pokyčio tikslas ir vizija, efektyvi pokyčio lyderystė, komunikacija ir gerosios praktikos, darbuotojų poreikiai ir vertybės. Daugelis organizacinių pokyčių valdymo tyrimų paprastai tiria pokyčio įgyvendinimo etapus ir atskirai darbuotojų įsipareigojimą keistis, kartu šiame straipsnyje vertinami sėkmės veiksniai ir iš dviejų ekspertų grupių pers pektyvos – darbuotojų ir vadovų. Gauti tyrimo rezultatai sudaro galimybę giliau nagrinėti išskirtus svarbiausius sėkmės veiksnius organizacinių pokyčių valdymo srityje. Organizacijos įgyvendindamos pokyčius praktiškai gali atkreipti dė mesį į svarbiausius sėkmės veiksnius, siekdamos dar efektyvesnio pokyčių įgyvendinimo.
Bitkoinų blokų grandinės tinklo galios poveikio bitkoinų kainai tyrimas
Kriptovaliutų reikšmė pasauliniu mastu vis didėja, todėl ypač svarbu suprasti, kas daro poveikį bitkoinų kainai. Tyrimu siekiama įvertinti, ar bitkoinų blokų grandinės tinklo galia daro poveikį šios kriptovaliutos kainai. Atlikus išsamią literatūros apžvalgą buvo įvertinti ir palyginti įvairūs moksliniai požiūriai šia tema. Tyrime buvo taikomas vektorinės autoregresijos (VAR) modelis, naudojant antrinius 2017–2023 m. (gegužės mėn.) duomenis iš data.nasdaq.com svetainės. Priešingai kai kuriems tyrimams, gauti rezultatai parodė, kad bitkoinų blokų grandinės tinklo galia nedaro tiesioginio poveikio bitkoinų kainai. Tyrimas parodė, kad nepakanka statistinių įrodymų, leidžiančių manyti, kad bitkoinų kaina daro didelę įtaką tinklo galiai. Šios įžvalgos suteikia vertingos informacijos investuotojams, kriptovaliutų kasėjams, finansų įstaigoms ir politikos formuotojams, kai jie tyrinėja kriptovaliutų poveikį pasaulio ekonomikai. Be to, šis tyrimas skatina tolesnę diskusiją apie blokų grandinės tinklus ir kriptovaliutų kainų vertinimą, didindamas supratimą apie bitkoino kainą lemiančius veiksnius.
Procesų veiklos valdymo tobulinimas, prognozuojant darbuotojų kaitą tarptautinėje įmonėje
Darbuotojų kaita tapo didele problema organizacijoms, nes daro įtaką jų procesų veiklai, taip pat sukelia finansinius bei verslo valdymo nuostolius. Be to, pastebima tendencija, jog ši problema auga, todėl labai svarbu rasti būdą sumažinti darbuotojų kaitos rodiklius. Vienas iš galimų sprendimų sumažinti šį rodiklį yra prognozuojant darbuotojų kaitą organizacijose ir pritaikant tinkamus sprendimus darbuotojams, galimai norintiems palikti organizaciją. Mašininio mokymosi modelis ir algoritmai gali būti pritaikomi ir naudojami darbuotojų kaitai prognozuoti. Šios prognozės yra daug tikslesnės nei vien prielaidos, grįstos intuicija, nes mašininio mokymosi algoritmai atlieka prognozes, remiantis istoriniais duomenimis. Kadangi egzistuoja skirtingų mašininio mokymosi algoritmų įvairovė, šioms prognozėms turi būti pasirinktas pats patikimiausias algoritmas. Taigi, šiam prognozavimo modeliui Sprendimų medžio algoritmas buvo identifikuotas kaip pats patikimiausias (prognozuojantis 97,4 % tikslumu). Deja, vien turint darbuotojų kaitos prognozavimo modelį dar nereiškia, jog darbuotojų kaitos problema bus išspręsta. Šis modelis kaip įrankis turėtų būti integruotas į organizacijos verslo procesų valdymą, užtikrinant tęstinumą. Procesų veiklos valdymo struktūra gali būti tinkamiausia šiam tęstinumui užtikrinti, nes įgalina procesų matavimą, kontrolę ir padeda pasiekti geresnius rezultatus organizacijoje, nustatant ir matuojant veiklos rodiklius. Veiklos rodikliai yra svarbi procesų veiklos valdymo dalis, nes sujungia verslo veiklą su strategija. Todėl strateginis darbuotojų kaitos prognozavimo sprendimas turi būtinai susisieti su kuriuo nors iš organizacijos veiklos rodiklių, nes taip bus pasiektas tikslas užtikrinant sprendimo tęstinumą.
Pilotų e. mokymo platformų pasirinkimo kriterijų modelis
Aviacijos sektorius pasaulyje yra sparčiai augantis, besikeičiantis kaip ir kiekviena veiklos sritis, žengianti tobulėjimo link atsidavusių šiai sričiai kompetentingų žmonių dėka. Tai matoma stebint vien paskutinius kele rius me tus, kai COVID19 pandemijos sąlygomis buvo prisitaikoma prie nuotolinio mokymo ir bandoma vykdyti nenutrūks tamą įmonių, įstaigų darbuotojų tobulinimo procesą naudojantis esamais technologiniais ištekliais. Aviacijos sektoriaus darbuotojai didelę dalį savo žinių gauna ir atnaujina organizacijų parenkamų e. mokymų būdu. E. mokymas kaip pilotų mokymo sprendimas laikomas vienu iš geresnių būdų efektyviai, sklandžiai išmokyti pilotus reikiamos ar trūkstamos teorijos, suteikiant visą informaciją, reikalingą mokantis savarankiškai. Straipsnyje pateikiamo tyrimo tikslas yra įver tinti pilotų e. mokymo platformų pasirinkimo kriterijus ir pasiūlyti e. mokymų platformų pasirinkimo kriterijų mo delį. Tyrime analizuojamas e. mokymų informatyvumas ir orientacija į pilotų kvalifikacijos palaikymą. Vertinama, ar Lietuvoje oro bendrovės renkasi tikslingą pilotų mokymąsi remiantis platformų pasirinkimo kriterijais. Pirmoje dalyje aptariamas pilotų mokymų skaitmenizavimas, pateikiamos analizuojamų šaltinių skirtingos autorių nuomonės, anali zuojami e. mokymų platformų pasirinkimų kriterijai, privalumai ir trūkumai bei kokiais kriterijais remdamosi įmonės renkasi e. mokymų platformas savo įmonės pilotams. Antroje dalyje pateikiama tyrimo metodika, o trečioje – patei kiama aviacijos srities ekspertų anketinės apklausos rezultatų analizė, išvados bei rekomendacijos Lietuvos oro vežėjų pilotų e. mokymų platformų pasirinkimui.
ES šalių darnios plėtros vertinimas ES žaliojo kurso kontekste
a. Klimato kaita yra viena iš didžiausių pasaulio problemų. Europos Komisija 2019 m. priėmė Europos žaliąjį kursą (EŽK), kuriame numatytas tikslas – iki 2050 m. Europa turi tapti klimatui neutraliu žemynu. EŽK paliečia daugelį sričių (pokyčius energetikoje, transporto elektrifikaciją, elektros energijos efektyvų vartojimą ir pan.) bei turi įtakos ne tik Europos Sąjungos (ES) šalims narėms, bet ir viso pasaulio darniam vystymuisi. Nors EŽK reglamentavimas vienodas visoms ES šalims, tačiau EŽK tikslų įgyvendinimo progresas skiriasi. Šio tyrimo tikslas – įvertinti ES šalių darnią plėtrą aplinkosauginiu aspektu, siekiant EŽK tikslų. Atlikus mokslinės literatūros analizę, buvo nustatyta, kad daugelis autorių išskiria pagrindines taršos sritis – energetiką ir transportą. Nors dauguma tyrėjų nagrinėja didžiausią įtaką šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) išmetimams darančias sritis ar aplinkos taršos priežastis, tačiau trūksta tyrimų, vertinančių EŽK įgyvendinimą ES šalyse ir kaip joms sekasi siekti darnios plėtros. Atlikus klasterinę analizę, šalys buvo suskirstytos į keturis segmentus pagal didžiausią įtaką ŠESD išmetimui darančius statistinius rodiklius. Gauti tyrimo rezultatai rodo, kad tik mažiau nei pusės šalių ŠESD mažinimo rodikliai atitinka EŽK tikslus, o likusios šalys ateityje ŠESD mažinimui turės atlikti reikšmingas pertvarkas, kuo skubiau atsisakant taršą sukeliančių veiklų, kad numatyti EŽK tikslai būtų įgyvendinti iki 2050 m.
Fotovoltinių sistemų, kaip verslo objekto, teoriniai aspektai pasaulinėje rinkoje
Atsinaujinančių šaltinių energetikoje dėl klasikinių išteklių kainų šuolio ir technologinės pažangos įvyko dideli pokyčiai. Šie pokyčiai turėjo įtakos fotovoltinių sistemų, kaip alternatyvaus energetikos šaltinio, kurio įrengimo savikaina per pastarąjį dešimtemetį atpigo 70 %, augimui. Įvertinus fotovoltinių sistemų teikiamą ekonominę naudą, šio straipsnio tikslas yra sistemiškai išanalizuoti svarbiausius fotovoltinių sistemų verslo diegimo aspektus ir nustatyti svarbiausius šio verslo plėtros veiksnius, įvertinant technologijos tobulėjimo potencialą, valstybių paramą elektrinių plėtrai ir verslo specifiškumą. Šiame straipsnyje bus analizuojamos ne tik teorinės įžvalgos, bet valstybės paramos schemų efektyvumas, skatinant gyventojus drauge su valstybe prisiimti riziką ir investuoti į fotovoltines sistemas, įvertinant valstybės paramos ir pridėtinės vertės mokesčio poveikį biudžetui.
Ekonomikos ir psichologijos tarpusavio ryšys yra nenuginčijamas. Kiekvieno žmogaus sprendimus veikia jo jausmai, psichologinė savijauta, o kartais ir išoriniai veiksniai, kurie turi įtakos mąstymui. Kiekvienas mūsų turime įtakos ekonomikai, ir daugelio iš mūsų sprendimus galima numatyti iš anksto, tiesiog stebint, kas vyksta pasaulyje. Pas tarieji mėnesiai turėjo didžiulę įtaką žmonių finansiniams sprendimams, tačiau galime patikrinti ne tik išorinius veiks nius, bet ir psichologinės sveikatos rodiklius ir jų įtaką ekonomikai. Straipsnyje bus taikomas TOPSIS metodas, kuris patikrins, ar sveikatos ir psichologinės savijautos veiksniai turi įtakos valstybių ekonomikoms. Mūsų šalis neskiria labai daug dėmesio žmonių elgesio analizei ir nėra pasirengusi staigiems žmonių veiksmų ir tendencijų pokyčiams. Žmonių ir jų minčių analizė gali būti naudinga prognozuojant jų veiksmus ir gali padėti pasiruošti baisiems scenarijams, kurių atlikus prognozes būtų galima išvengti.
Socialinių inovacijų plėtros kliūčių analizė Lietuvoje
Socialinės inovacijos yra naujos idėjos, produktai, paslaugos, procesai, kurie sprendžia socialinius ar aplin kosauginius iššūkius, didina visuomenės gerovę. Tai yra tendencingai auganti tyrimų tema, kuriai skiriamas didelis politinis dėmesys, Europos fondų programos ir panašios finansavimo iniciatyvos. Lietuvoje galima pastebėti labai mažą socialinių inovacijų skaičių ir sustingusią pažangą, nors skiriamos didelės politinės ir finansinės pastangos. Yra išlei džiama gausybė informacijos, tyrimų ir iniciatyvų, į kurias įsitraukia ne viena įtakinga valstybinė institucija, pavyz džiui, Ekonomikos ir inovacijų ministerija, Lietuvos inovacijų centras, taip pat naudojami Europos Sąjungos fondai. Skiriamos didelės pinigų ir laiko investicijos, tačiau socialinės inovacijos Lietuvoje nesistengia ir nesukuria tinkamų sąlygų tvariai socialinių inovacijų plėtrai. Tuo pagrindu tyrimo tikslas – identifikuoti stipriąsias ir silpnąsias SI sritis, kad būtų nustatyti galimi tobulinimo punktai. Tai padėtų kurti tinkamą plėtros strategiją, kuriant sąlygas socialinės inovacijos augimui ir diegimui Lietuvoje. Šiam tikslui pasiekti apžvelgsime socialinių inovacijų koncepciją, o empiri nėje dalyje išsikeltam tikslui pasiekti taikysime daugiatikslio vertinimo metodą COPRAS, kuris padės atlikti socialinių inovacijų lygio vertinimą. Statistinės analizės metodas padės Europos Sąjungos pasirinktas šalis suskirstyti į panašių objektų grupes, vadinamas klasteriais, ir matyti alternatyvų pasiskirstymą pagal veiksnių svarbumą. Gauti rezultatai padės įvertinti dabartinę situaciją Lietuvoje ir identifikuoti iššūkius bei problemas.
Statybų verslo vertinimas žaliuoju aspektu
Statybų verslo veikla gali daryti didelį neigiamą poveikį aplinkai, todėl tampa aktualu transformuoti šį sektorių remiantis žaliaisiais kriterijais, kurie yra reglamentuojami Europos Sąjungos teisiniais dokumentais. Kuriant statybų sektoriaus žalinimo modelį ir mažinant grėsmę aplinkos saugai svarbu identifikuoti statybų verslui įtaką darančius veiksnius. Statybų verslas turi identifikuoti kriterijus, kuriais vadovaujantis galėtų prisitaikyti prie žaliojo verslo kurso. Straipsnio pagrindinis tikslas išskirti žaliuosius kriterijus, kuriais paaiškinamos statybų sektoriaus žalinimo priemonės. Straipsnyje naudojama mokslinė literatūros analizė, kurioje įvardijami žalieji statybos kriterijai. Atlikta literatūros analizė parodė, kad žalieji kriterijai ir jų svoriai pateikiami nevienodai. Todėl autoriai apibendrina žaliuosius rodiklius ir įvertina įtaką statybos verslo žalinimui, įtraukia žaliųjų pastatų vertinimo kriterijus, BREEAM tvaraus pastato, LEED tvarių pastatų vertinimo ir kitas vertinimo sistemas. Žaliojo verslo atstovams šis tyrimas yra svarbus norint praktiškai prisitaikyti prie aktualaus teisinio reglamentavimo ir praktinio statybų verslo žalinimo.
Integruotos rinkodaros komunikacijos poveikio vartotojų elgsenai vertinimo modelis
Straipsnyje analizuojama, kaip įvertinti skirtingų integruotos rinkodaros komunikacijos priemonių poveikį vartotojų elgsenai. Tai yra svarbu norint išsiaiškinti, kurios priemonės yra efektyviausios. Straipsnio tikslas – sukur ti teorinį vartotojų elgsenos modelį, remiantis integruotos rinkodaros komunikacijos poveikiu vartotojams. Atlikta mokslinės literatūros analizė atskleidė integruotos rinkodaros komunikacijos sampratą ir ją sudarančias pagrindines priemones. Kiekviena priemonė išnagrinėta atskirai, apibrėžiant jos esmę, funkcijas, privalumus bei trūkumus. Straips nyje išanalizuota vartotojų elgsenos samprata, remiantis atliktais moksliniais tyrimais ir mokslinės literatūros analize, išskirti pagrindiniai veiksniai, darantys įtaką vartotojams bei jų pasirinkimams ir išanalizuotas vartotojų prekių pirki mo procesas. Išnagrinėjus įvairius jau atliktus tyrimus, analizuojančius integruotos rinkodaros komunikacijos poveikį vartotojo elgsenai, pastebėta, kad trūksta tyrimų, apimančių ne tik atskiras rinkodaros priemones, bet visą jų visumą. Atsižvelgiant į šį trūkumą, sudarytas teorinis vartotojų elgsenos vertinimo modelis, grindžiamas integruotos rinko daros komunikacijos poveikiu vartotojų elgsenai. Sukurtas modelis padės tolesniems tyrimams, siekiant ištirti, kokie veiksniai bei kurios integruotos rinkodaros komunikacijos priemonės daro poveikį vartotojų elgsenai, ir nustatyti, kuri priemonė turi daugiausiai įtakos.
Klientų pritraukimas integruojant „Fintech“ priemones komerciniuose bankuose
Šiuolaikinėmis rinkos sąlygomis yra daugelis sprendimų pritraukti klientus, tačiau inovacijos yra svarbus konkurencinis veiksnys bankų sektoriuje. Finansų įstaigos sprendžia sudėtingus, daugialypius uždavinius naudodamos naujausių technologijų pagrindu sukurtą informacinę sistemą. Šiandien bankų sektoriuje vyrauja tendencijos tobulinti siūlomus produktus ir paslaugas, didinti jų patikimumą ir kokybę, organizuoti elektroninę prieigą prie banko produktų, optimizuoti atsiskaitymų greitį. Didelė konkurencija bankų sektoriuje ir poreikis didinti veiklos efektyvumą verčia bankus nuolat tiekti rinkai naujus produktus ir plėsti paslaugų teikimo būdus, gerinti jų kokybę. Būtina sėkmingos bankų plėtros sąlyga yra inovatyvių bankinių produktų diegimas, keičiant jų skatinimo vartotojui koncepciją. Tyrimo tikslas – išnagrinėti „Fintech“ priemonių įtaką klientų pritraukimui komerciniuose bankuose. Pasirinktu COPRAS metodu pagrindiniai Lietuvoje veikiantys bankai buvo reitinguojami pagal jų veikloje taikomas „Fintech“ priemones. Išanalizavus mokslinę literatūrą, buvo nustatyti „Fintech“ įrankiai, taikomi komercinės bankininkystės srityje. Tyrimo rezultatai atskleidė, kad 2020 m. buvo ypač palankūs bankams, kurie savo veikloje pritaikė novatoriškas technologijas. Nepaisant nežymaus aktyvių klientų skaičiaus sumažėjimo visuose bankuose per COVID-19 pandemiją, finansų įstaigos buvo priverstos prisitaikyti prie kintančių klientų poreikių ir optimizuoti savo paslaugas integruodamos „Fintech“ priemones. Šis strateginis pritaikymas leido jiems efektyviai susidoroti su sudėtingomis aplinkybėmis ir pasinaudoti galimybėmis, kurias suteikia pažangiausių finansinių technologijų integracija.
Elektroninių mokėjimo įstaigų kapitalo struktūros įtaka kapitalo kaštams ir svertams (veiklos / finansiniams)
Įmonės veiklos pradžiai skirtos lėšos vadinamos kapitalu. Įmonės kapitalo struktūra priklauso nuo veiklos f inansavimo šaltinių. Finansavimo šaltiniai galimi tiek iš įmonės steigėjo (-jų) nuosavų lėšų, tiek iš skolintų. Labai svarbi pusiausvyra tarp nuosavo ir skolinto kapitalo, nes tai gali paveikti įmonės veiklos tęstinumą. Skolintas kapitalas yra investicija, kuri naudojama veiklai vystyti. Jis gali būti paskolų ar vertybinių popierių forma. Nuo kapitalo struktūros priklauso kapitalo kaštų dydis. Skolinto kapitalo kaštus sudaro mokamos palūkanos už obligacijas, skirtingus kreditus ir pan. Nuosavo kapitalo kaštus formuoja mokami dividendai. Kapitalo struktūros optimaliam formavimui yra priemonės. Vienos pagrindinių – tai veiklos ir finansiniai svertai. Tyrimo tikslas yra įvertinti elektroninių mokėjimo įstaigų kapitalo struktūros įtaką kapitalo kaštams, veiklos bei finansiniam svertams. Šiam tikslui pasiekti reikia įvertinti atskirus įmonės kapitalo komponentus, apskaičiuoti įmonės bendrą kapitalo kainą, nes ji parodo viso turimo turto vidutinę riziką, finansinis svertas – skolinto ir nuosavo kapitalo santykį, o veiklos svertas – veiklos išlaidų ir kintamų pajamų santykį. Kapitalo kainos vertė yra svarbi, nes daro įtaką įmonės rinkos kainai. Praktikoje kapitalo kainą apskaičiuoti yra sunku arba net neįmanoma, kadangi finansavimo šaltiniai turi skirtingą vertę. Vertinant investicijų rūšį ir poreikį, būtina atsižvelgti į šiandien rinkoje siūlomų finansinių technologių inovacijas. Kapitalo struktūrai formuoti aktualu naudotis finansinėmis technologijomis, kadangi tai lankstesnis ir efektyvesnis būdas vykdyti įmonės veiklą pasinaudojant šiuolaikiškomis informacijos ir komunikacijų priemonėmis. Šiandien norint dalyvauti finansų rinkose, nereikia kelti kojos iš namų, nes būtent taikant finansines technologijas prekyba vertybiniais popieriais ir kitos finansinės paslaugos, siekiant pagerinti paslaugų teikimą, yra visiškai kompiuterizuotos ir netgi pasiekiamos telefonuose. Tai internetinė bankininkystė, elektroninės prekybos sistemos, elektroniniai mokėjimai ir pan.
Pasaulio bankas ir kitos patikimų šaltinių agentūros reguliariai praneša apie aukštą skurdo ir nedarbo lygį. Šiame straipsnyje daugiausia dėmesio bus skiriama telekomunikacijų Afganistane poveikiui, ypač BVP augimui bei jų plėtrai. Taikant mišrią metodiką (aprašomąją ir empirinę), atliekant BVP, mobiliojo ryšio abonentų, BVP vienam gyventojui ir interneto vartotojų kintamųjų koreliacijos ir regresijos analizę 2006–2020 m. bei atsižvelgiant į literatūros apžvalgoje pateiktus susirūpinimą keliančius klausimus, bus nagrinėjamas telekomunikacijų poveikis Afganistane. Tyrimo rezultatai rodo, kad mobiliojo ryšio abonentai daro teigiamą įtaką BVP vienam gyventojui, o interneto vartotojas turi teigiamą koreliaciją, bet ne reikšmingą poveikį šalies BVP. Tačiau telekomunikacijų poveikis yra platesnis ir neapsiriboja tik ekonomikos augimu. Tyrime daroma išvada, kad telekomunikacijos daro didelę įtaką BVP ir ekonomikos plėtrai, o norint ją nukreipti tvarios ekonomikos augimo link reikia bendrų vyriausybės ir privačiojo sektoriaus pastangų, kad būtų pasiekti geresni tinkamo politikos formavimo ir įgyvendinimo rezultatai.
26-osios Lietuvos jaunųjų mokslininkų konferencijos „Mokslas – Lietuvos ateitis“ teminės konferencijos EKONOMIKA IR VADYBA straipsnių rinkinys
Knygų leidybos skyrius / Books Editorial Department
Žurnalų leidybos skyrius / Journals Department
Elektroninės leidybos skyrius / Electronic Publishing Department
Technologijų taikymo tvariam išteklių naudojimui analizė
Inovatyvios technologijos gali labai prisidėti prie klimatui neutralių, ekonominių ir socialinių tvarumo formų. Tvarios praktikos įgyvendinimas gali pagerinti tiek organizacijų, tiek aplinkos gyvenimo kokybę. Yra daugybė sprendimų, kuriuos galima pritaikyti skatinant tvarią valdymo praktiką, mažinančią žaliavų suvartojimą. Pagrindi nis šio tyrimo tikslas – išnagrinėti įvairias technologijas, kurios gali būti rekomenduojamos skirtinguose sektoriuose siekiant sušvelninti klimato kaitą ir sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisiją. Straipsnyje siekiama ištirti, kaip šios technologijos gali teigiamai paveikti tvarumą ir būdus, kaip užkirsti kelią aplinkos taršai. Tyrimo rezultatas – technologijų klasifikavimas į skirtingas grupes, padedančias užkirsti kelią taršai.
Marketingas ir elektroninė prekyba Lietuvoje
Augantis žmonių, apsipirkinėjančių internetu, skaičius priverčia verslus ir įmones, siekiančius užimti kuo didesnę rinkos dalį, imtis naujų įrankių ir keisti savo įpročius. Šiais inovatyvių technologijų laikais vien tik geros idė jos sėkmingam verslui vystyti nebepakanka, tad norint pradėti sėkminga prekybą elektroninėje erdvėje, pirmiausia reikia pažinti rinką, o, siekiant pažinti rinką, reikią ją detaliai išanalizuoti. Marketingas tapo vienu iš svarbiausių vers lo elementų, o ypač jis yra svarbus verslams, vykdantiems prekybą internetu. Apibūdinant situaciją rinkoje yra ypač svarbu nustatyti ir suprasti jos būklę, išanalizuoti, kokie aplinkos veiksniai turi daugiausiai įtakos, atlikti rinkos kitimų tendencijų analizę, nustatyti ir išanalizuoti idealaus kliento portretą, sudaryti marketingo strategiją ir kainodarą pagal labiausiai tinkamą marketingo metodą. Šiame straipsnyje atliktas daugiakriterio vertinimo metodas (TOPSIS), kurį taikant nustatytos vartotojų amžiaus segmentų grupės Lietuvoje, pirkusių fizines prekes internetinėse parduotuvėse 2018–2022 m. Tyrimu buvo siekta nustatyti, kokios pagrindinės amžiaus segmentų grupės daugiausiai perka fizines prekes internetinėse parduotuvėse. Gauti atsakymai turi daug įtakos kuriant marketingo strategiją, nes žinoma, į kokias amžiaus segmentų grupes reikėtų labiausiai orientuotis. Taip pat gauti atsakymai parodė, jog vidutinis vartotojo, per kančio fizines prekes internetu, amžiaus vidurkis su metais vis labiau kyla į viršų, todėl siekiant padidinti fizinių prekių pardavimus interenetinėje erdvėje reikėtų kurti marketingo strategijas, tinkančias būtent šiai amžiaus segmentų grupei.
Daiktų interneto technologijų taikymas logistikoje
Daiktų interneto technologijos sparčiai tobulėja ir jos imtos taikyti versle, taip pat ir logistikoje. Plačios daiktų interneto panaudojimo galimybės leidžia logistikos įmonėms ne tik sumažinti veiklos sąnaudas, apsaugoti savo ir klientų turtą, bet ir tapti konkurencingoms rinkoje. Įnoringi klientai ieško inovatyvių, šiuolaikiškų ir tvarių įmonių. Daiktų internetas prisideda ir prie energijos taupymo, reikalingų sąlygų užtikrinimo ir palaikymo bei savalaikės informacijos gavimo bei reagavimo. Tyrimo tikslas – įvertinti logistikos įmonių daiktų interneto panaudojimą skirtingose veiklos sferose, pateikti Europos šalių logistikos įmonių investicijas į daiktų interneto technologijas skirtinguose savo veiklos sektoriuose. Analizuojant mokslinę literatūrą apžvelgti svarbiausi aspektai ir sąvokos. Pasitelkus „Eurostat“ statistinius duomenis buvo atlikta regresinė analizė, siekiant pasitikrinti duomenų multikolinearumą ir kriterijų tarpusavio ryšį. Vėliau atliktas daugiakriteris vertinimas TOPSIS metodu, siekiant išsiaiškinti, kuri Europos valstybė per pastaruosius metus daugiausiai investavo į daiktų interneto technologijas. Klasterinė analizė parodė valstybių grupes, kurios logistikos versle daugiau ar mažiau investavo į daiktų interneto technologijas. Tyrimai leido nustatyti daiktų interneto technologijų naudą ir pasiskirstymą logistikos įmonėse Europoje ir kuriose logistikos verslo srityse taikomos inovacijos. Rezultatai įrodo, kad daiktų interneto technologijos logistikoje sparčiai taikomos ir nuolatos vystosi bei tobulėja.
Ekonominės ir konkurencinės aplinkos poveikis vartotojų aptarnavimo sektoriaus gerinimui
Vienas pagrindinių organizacijos siekių – lojalių vartotojų gausa, o tam turi įtaką vartotojų aptarnavimas. Varto tojų aptarnavimas – itin paplitusi tema ne tik internetinėje erdvėje ir mokslinėje literatūroje, bet ir vartotojų aptarnavimo sek toriuje, kuris apima paslaugų teikimą. Tačiau dauguma organizacijų nesusikoncentruoja ties vartotojų aptarnavimo gerinimu ir nėra nuosekliai susipažinusios su savo ekonomine ir konkurencine aplinka, kuri ir veikia vartotojų aptarnavimo kokybę. Todėl analizuojama mokslinė literatūra ir atliekamas aprašomasis tyrimas apie ekonominės ir konkurencinės aplinkos poveikį vartotojų aptarnavimo sektoriaus gerinimui. Tyrimo tikslas – nustatyti, kurioje šalyje ekonominės ir konkurencinės aplinkos kriterijai yra palankesni aptarnavimo sektoriams aptarnaujant vartotojus. Teorinės analizės metu analizuojami du temos komponentai: pirmasis – ekonominė ir konkurencinė aplinka vartotojų aptarnavimo srityje, antrasis – vartotojų aptarnavimą gerinantys motyvai aptarnavimo sektoriuje. Kadangi analizuojant mokslinę literatūrą išaiškėjo, jog tarp skirtingų tyrėjų vieno aptarnavimo gerinimo sprendimo nėra, straipsnyje keliama prielaida, kad vartotojų aptarnavimui daro poveikį skirtinga šalių ekonominė ir konkurencinė aplinka. Siekant pagal aptarnavimui aktualius kriterijus identifikuoti pranašiausią šalį, kurioje ekonominės ir konkurencinės aplinkos elementai yra palankesni aptarnavimo sektoriams aptarnaujant vartotojus, CRITIC metodu rasti vartotojų aptarnavimui aktualių kriterijų reikšmingumai ir EDAS metodu atliktas šalių rangavimas, padedantis identifikuoti pagal visus vertinamus kriterijus pirmaujančią šalį.
Nepaisant spartaus pasaulinės ekonomikos augimo, minimaliojo darbo užmokesčio kėlimo, kai kurie žmonės visą gyvenimą vis dar yra pasmerkti gyventi patirdami skurdą. Šito ekonominio fenomeno neišvengia net ir labiausiai išsivysčiusios pasaulio šalys. Skurdas – tai yra pagrindinė visų šalių socialinė problema. Skurdas yra matuojamas pagal būtiniausių prekių ir kitų būtiniausių dalykų, kurie keičiasi laikui bėgant, sąrašą, kurio negali leisti žmogus, gyvenantis skurde. Vienas iš plačiausiai taikomų skurdo matavimo metodų yra pajamų vertinimas. Yra gausybė mokslinių tyrimų, kur skurdas yra siejamas su mažomis pajamomis. Atsižvelgiant į tai šiame straipsnyje bus analizuojama: kas yra skurdas, skurdo priežastys, skurdo lygis pagal vietoves. Šiam tikslui pasiekti bus taikoma sisteminė literatūros analizė, aprašomoji statistika bei koreliacinė ir daugianarė koreliacinė regresinė analizė.
Projektų valdymo statybų sektoriuje sėkmė
Statybų sektorius yra vienas svarbiausių sektorių pagal sukuriamą vertę, darbo vietas ir bendrąjį vidaus produktą, tačiau jį supa daug ir įvairių rizikos veiksnių. Rizikos dažnai yra neįvertinamos arba nesuvaldomos tinkamai, dėl to projektai dažnai nepasiekia iškeltų tikslų ir yra nesėkmingi. Projektų sėkmė yra pagrindinis klausimas daugumai statybų sektoriaus organizacijų, tad svarbu rasti būdų, kaip pagerinti projektų valdymą šioje srityje. Atsižvelgiant į tai, straipsnio tikslas yra identifikuoti ir įvertinti rizikos veiksnius, kurie lemia statybų sektoriaus projektų ir jų valdymo sėkmę. Tikslui pasiekti straipsnyje atskleista projektų sėkmės samprata, teorinės analizės pagrindu identifikuoti jų sėkmę lemiantys veiksniai. Taikant ekspertinį vertinimą nustatyti ir išanalizuoti veiksniai, turintys esminės įtakos projektų ir jų valdymo sėkmei statybos sektoriuje, įvertinta jų svarba ir dažnumas. Svarbiausiu veiksniu buvo nustatytas žmogiškųjų išteklių trūkumas. Ekspertais pasirinkti statybos sektoriaus projektų vadovai.
Makroekonominių rodiklių ir akcijų pelningumo ryšio vertinimas Europos šalyse
Viena iš svarbiausių finansų rinkos sudedamųjų dalių – vertybinių popierių rinka, kuri yra glaudžiai susiju si su šalies ekonomika. Per pastaruosius metus ryšys tarp vertybinių popierių kainų ir makroekonominių rodiklių tapo vienas iš labiausiai diskutuojamų objektų tarp ekonomikos specialistų, finansinių ekspertų ir politikų. Atliekant įvairius tyrimus, siekiama nustatyti, nuo ko priklauso akcijų kainų svyravimai, kokie veiksniai nulemia biržose kotiruojamų akcijų pelningumo indeksus. Šiame straipsnyje dėmesys skiriamas anksčiau atliktų mokslinių tyrimų analizei, akcijų pelningumą lemiančių veiksnių identifikavimui. Tyrimo tikslas – išanalizavus makroekonominių rodiklių poveikį akci jų kainoms empiriškai įvertinti jų reikšmingumą ir įtaką pasirinktų šalių akcijų pelningumui. Tyrimui atlikti buvo tai komas kriterijų reikšmingumo nustatymo metodas CRITIC ir daugiakriteris vertinimo metodas TOPSIS. Pasirinktiems vertinimo kriterijams (makroekonominiams rodikliams) priskirti svoriai, tuomet atliktas 8 Europos šalių, kurių įmonių akcijos yra kotiruojamos Nasdaq vertybinių popierių biržoje, rangavimas. Gauti tyrimo rezultatai parodė, kad, pritai kius CRITIC metodą, didžiausias svoris priskiriamas BVP rodikliui, o mažiausias – nedarbo lygio rodikliui. Siekiant nustatyti alternatyvų prioritetinę eilę ir pritaikius daugiatikslį sprendimo priėmimo metodą TOPSIS bei išrangavus gautus rezultatus, nustatyta, kad racionali alternatyva yra Švedija, o paskutinę vietą užima Islandija.
Verslo modelio kūrimas skaitmeniniuose ir duomenimis pagrįstuose startuoliuose
Per pastarąjį dešimtmetį verslo aplinka drastiškai pasikeitė dėl daugybės technologinių naujovių, kurios įkvėpė naująją verslininkų kartą įdarbinti skaitmenizaciją ir taip siekti perversmą darančių inovacijų. Naujausios technologijos, tokios kaip daiktų internetas (angl. IoT), didieji duomenys (angl. Big Data) ir dirbtinis intelektas(angl. AI), yra pagrindinės naujų verslo modelių, vadinamųjų duomenimis pagrįstais verslo modeliais (angl. DDBM), varomosios jėgos. Startuoliams būdingos charakteristikos, tokios kaip lankstumas ir greitis, iš esmės daro startuolių įmones perspektyviu pagrindu tiriant šiuos verslo modelius. Šiame darbe siūlomas konceptualus modelis, padedantis įvertinti startuolių verslo modelius duomenų panaudojimo požiūriu, prisideda prie diskusijos apie teorinę ir praktinę duomenimis pagrįstų verslo modelių naudą, nurodant pagrindinius veiksnius, skatinančius verslo modelio plėtrą per su skaitmeniniais duomenimis ir jų panaudojimu susijusią veiklą.
Baltijos šalių investicinių fondų veiklos efektyvumo palyginimas
Straipsnyje pristatomi tiriamos temos aspektai, investicinių fondų veiklos analizė Baltijos šalyse, atitinkamų parinktų metodų rezultatai. Autorius siekia, remdamasis mokslinės literatūros sistemine ir lyginamąja analize, statistinių duomenų analize ir sinteze, parengti investicinių fondų veiklos tyrimo Baltijos šalyse atitinkamą metodiką ir pagal ją išanalizuoti, įvertinti bei palyginti investicinių fondų veiklos efektyvumą Baltijos šalyse. Siekiant atlikti IF veiklos apžvalgą, atliekama literatūros sisteminė ir lyginamoji analizė, vykdoma statistinių duomenų analizė. Interpretuojami rodikliai, tokie kaip subjekto veiklos istorija, vieneto vertė, rinkos dydis. Pasirinktas tyrimo laikotarpis – 2017–2021 m. (5 m. laiko periodas). Tiriami IF, savo veiklą vykdantys Baltijos šalių – Lietuvos, Latvijos ir Estijos – biržose. Empiriniam tyrimui atlikti atrinkta 10 akcijų fondų (3 iš jų yra iš Lietuvos, 7 – iš Latvijos), 11 obligacijų fondų (1 iš jų iš Lietuvos, 10 – iš Latvijos) ir 2 fondų fondai (abu iš Latvijos). Makroaplinkai vertinti taikoma daugiakriterio vertinimo metodika, paremta kriterijų reikšmių ir jų reikšmingumų sandaugų sumavimu (KRRSS metodas). Ekspertiniam vertinimui atlikti pasitelkta elektroninė anketinė apklausa. Baltijos šalių investicinių fondų veiklos efektyvumui įvertinti naudotas pelningumo rodiklis, palyginamasis indeksas, standartinis nuokrypis ir Sharpe’o koeficientas.
Pinigų plovimo atpažinimo tyrimas naudojant skaitmeninį intelektą
Pinigų plovimo prevencija, siekiant atpažinti ir laiku sustabdyti šią nusikalstamą veiklą, vis dar išlieka viena aktualiausių temų globaliu mastu. Didelis duomenų kiekis, susijęs su pinigų plovimo reikalavimų laikymusi, ir didėjantis nusikalstamų metodų sudėtingumas verčia finansų įmones ieškoti naujų priemonių, kurios padėtų įvykdyti reguliavimo įsipareigojimus. Siekiant šio tikslo technologijos, kurių veikimas paremtas dirbtiniu intelektu, tampa neatsiejamos nuo pinigų plovimo prevencijos. Šiame straipsnyje pagrindžiama pinigų plovimo tikroji kaina pasaulinei ekonomikai. Tyrimo tikslas – įvertinti skaitmeninio intelekto pritaikymo svarbą pinigų plovimo prevencijoje. Šiam tikslui pasiekti buvo lyginamos skirtingos technologijos, taikomos finansiniam sukčiavimui atpažinti. Ypatingas dėmesys šiame straipsnyje skiriamas dirbtinio intelekto pogrupiui skaitmeninio intelekto ir mašininio mokymosi metodams. Remiantis naujausiais moksliniais tyrimais, šių technologijų derinys leidžia numatyti ateities įvykius, sukurti tinkamas taisykles, priimti tikslingus sprendimus, komunikuoti su tiksline auditorija. Dirbtinio intelekto svarbą pinigų plovimo prevencijoje pabrėžia straipsnyje analizuojamas tyrimas, kuriame buvo apklausiami aukščiausio lygio vadovai, atsakingi už pinigų plovimo prevenciją. Respondentai išreiškė vienbalsę nuomonę, jog tolesnis dirbtinio intelekto taikymas pinigų plovimo prevencijos srityje yra prioritetas. Tačiau sykiu tyrimo rezultatai identifikavo respondentų įvardytas grėsmes, dėl kurių praktiškai dirbtinio intelekto metodai veikloje taikomi vangiai.
Šalių patrauklumo tiesioginėms užsienio investicijoms vertinimas
Tiesioginių užsienio investicijų (TUI) patrauklumui didžiulę įtaką daro globalizacijos ir ekonominiai veiks niai, tokie kaip bendrasis vidaus produktas (BVP), vidutinis darbo užmokestis, rinkos dydis, mokestinė bei teisinė sistema, inovacijos ir daugelis kitų. TUI yra svarbus kapitalo šaltinis, papildantis vidaus investicijas ir skatinantis šalies ekonomikos plėtrą. Pasaulyje vis didėja konkurencija dėl TUI pritraukimo į šalis. Straipsnyje keliama problema – vado vaujantis mokslinėmis paradigmomis, atskleisti TUI srautų pritraukimą lemiančius pagrindinius veiksnius ir jų svorius, kurie veikia ekonomikos augimą šalyje. Straipsnio tikslas – remiantis teoriniais globalizacijos bei ekonomikos aspektais ir kiekybiniais veiksnių įtakos tyrimais, atrinkus 5 veiksnius, darančius didžiausią įtaką TUI pritraukimui, ir nustačius jų svorius, rasti ryšį su realiais TUI srautais. Keliami uždaviniai: išskirti pagrindinius teorinius aspektus, leidžiančius numatyti veiksnius, kurie lemia šalių patrauklumą tiesioginėms užsienio investicijoms, pasirinkus 5 svarbiausius veiks nius, darančius įtaką TUI pritraukimui, atlikti ekspertinį vertinimą ir nustatyti jų svorius, rangavimo būdu patikrinti, ar pasirinkti 5 veiksniai ir jų svoriai turi tiesioginį ryšį su realiu 2020 m. TUI srautų pasiskirstymu, sugrupuoti šalis atsižvelgiant į jų panašumus ir skirtumus. Uždaviniams pasiekti taikyti metodai: mokslinės literatūros bei straipsnių analizė, teiginių sugretinimo, lyginimo metodai, statistinių duomenų apžvalga, anketinė ekspertų apklausa, AHP eks pertinis vertinimas, TOPSIS, EDAS, COPRAS metodai, klasterinė analizė. Gauti rezultatai parodė, kad Kinija turėtų būti pirmoje vietoje pagal TUI srautus, jeigu svoriai ir kriterijai pasirinkti teisingai. Ši valstybė buvo išskirta į atskirą klasterį, nes jos duomenys žymiai skiriasi nuo kitų. Mokslinė nauda: radus ryšį tarp veiksnių ir TUI srautų būtų galima sukurti modelį, kuriuo naudodamosi šalys galėtų pritraukti daugiau TUI.
tiesioginių užsienio investicijų pritraukimą lemian tys veiksniai
Papildytosios realybės technologijos panaudojimo elektronikos pramonėje tendencijos
Dėl didėjančio išmaniųjų prietaisų poreikio bei dėl vis trumpėjančio produkto gyvavimo ciklo elektronikos pramonė yra nuolat sparčiai augantis pramonės sektorius, todėl yra siekiama kuo labiau padidinti gamybos apimtį bei sumažinti gamybos kaštus. Didelė dalis šios pramonės sektoriaus produkcijos yra gaminama žmogaus rankomis, o toks darbo pobūdis yra pagrindinė priežastis brokui atsirasti. Papildytosios realybės technologija yra įvardijama kaip pagrindinė technologija, kuri leidžia išvengti žmogiškojo faktoriaus klaidų gamybos procese, kadangi papildytosios realybės sistema leidžia darbuotojams pasiekti skaitmeninę informaciją per informacijos sluoksnį, esantį fiziniame pasaulyje. Pagrindinis šio straipsnio tikslas yra nustatyti papildytosios realybės panaudojimo elektronikos pramonėje tyrimų aktualumą. Šiame tyrime yra atliekama mokslinių publikacijų, susijusių su papildytąja realybe elektronikoje, bibliometrinė analizė, o gauti rezultatai yra atvaizduojami naudojantis „VOSviewer“ programa. Atlikus tyrimą gauta, jog publikacijų šia tematika vis daugėja, taigi tematikos aktualumas didėja. Daugiausia tyrimų šia tema atlieka A. Mantri, G. S. C. Bermudez, D. Makarov tokiose valstybėse kaip Ispanija, Jungtinės Amerikos Valstijos bei Indija.
Pagrindinių žaidimizacijos elementų el. prekyboje analizė
Elektroninės prekybos pardavimai visame pasaulyje eksponentiškai auga kiekvienais metais ir tampa vis aktualesnė tema. Įmonės, siekdamos sudominti šiuolaikinį pirkėją ir taip padidinti pelną, dažnai taiko žaidimizacijos metodą. Tačiau dar nėra iki galo aiškus tinkamiausias praktinis efektyvaus žaidimizacijos metodo taikymas, todėl sunku nustatyti reikšmingiausius jo elementus. Šiame straipsnyje analizuojamas žaidimizacijos principas, jo sąvoka bei pagrindiniai veiksniai, sudarantys žaidimizacijos sistemą. Taip pat, remiantis užsienio autorių atliktos literatūros analizės rezultatais, išskiriami svarbiausi žaidimizacijos elementai. Straipsnyje aprašomas pritaikytas kokybinis tyrimo metodas ir atlikta Lietuvos ekspertų apklausa, kurioje panaudojamos užsienio autorių tyrimo išvados. Straipsniu siekiama nustatyti, kuriuos elementus tyrėjai įvardijo kaip turinčius dižiausią reikšmę ir kurie turėtų būti integruoti ateityje el. prekyboje, plėtojant žaidimizacijos sistemą, siekiant kuo geresnių el. parduotuvės rezultatų. Gautos išvados parodė, kad el. prekyboje PBL elementai ir grįžtamasis ryšys priskiriami prie pagrindinių veiksnių, kurie padeda pritraukti vartotoją bei paskatina pirkti.